Teleskopi za preglede neba so zgrajeni tako, da lahko pregledujejo velika območja neba hitro in poglobljeno
v iskanju redkih in najzanimivejših astronomskih objektov.
Na svojih izvidniških misijah uporabljajo najnovejšo tehnologijo in ustvarjajo velike količine podatkov.
ESO-jeva teleskopa za preglede neba delujeta vsako jasno noč
in korak za korakom pozorno kartirata južno nebo.
To je ESOcast!
Vrhunska znanost in življenje v zakulisju ESO, Evropskega južnega observatorija.
VISA in VST —
dva zmogljiva teleskopa za preglede neba:
VISTA, astronomski teleskop za preglede neba v vidni in infrardeči svetlobi
in VST, Zelo velik teleskop za preglede neba.
Oba teleskopa se nahajata na ESO-jevem observatoriju Paranal v Čilu
in sta nedvomno najzmoglivejša teleskopa posvečena pregledom neba na svetu.
Teleskopi za preglede neba iščejo iglo v senu:
redke astronomske objekte kot so potencialno nevarni asteroidi v bližini Zemlje, skrite kopice, eksplozije zvezd in oddaljene kvazarje.
Z razliko velikih teleskopov, ki se osredotočijo na majhen del neba in ga detajlno raziščejo,
pregledujeta VISTA in VST široke predele neba.
Rezultat takih pregledov so ogromni arhivi znanstvenih podatkov in najdba veliko zanimivih objektov.
Te lahko kasneje natančno raziskujejo z veliko večjimi teleskopi kot je bližnji VLT.
VISTA ima glavno zrcalo, ki meri v premeru 4.1 metrov,
zaradi česar je to največji teleskop na svetu, ki je posvečen pregledom neba v bližnjih infrardečih valovnih dolžinah.
Poleg tega je opremljen s kamero s 67-mega piksli, ki pokriva najširše področje glede na katerokoli bližnjo-infrardečo astronomsko kamero.
VISTA je začel delovati v letu 2010
in lahko opazuje nebo z občutljivostjo, ki je 40-krat večja kot tista, ki so jo dosegali prejšnji teleskopi za preglede neba.
Z opazovanjem infrardeče svetlobe lahko VISTA raziskuje objekte, ki jih v vidni svetlobi ne vidimo, ker so hladni, zatemnjeni zaradi oblakov prahu
ali ker je bila njihova svetloba pomaknjena proti rdeči, izven območja vidnega spektra.
VST je 2.6-metrski teleskop opremljen s pošastno CCD kamero z 268-mega piksli
in zornim poljem, ki zavzema štirikratno površino polne Lune.
VST pregleduje nočno nebo v vidni svetlobi in dopolnjuje infrardeči pogled teleskopa VISTA.
VISTA in VST proizvajata ogromne količine podatkov iz pregledov neba
in izjemno večata potencial znanstvenih odkritij observatorija Paranal.
Podatki so shranjeni v prostranih arhivih slik in katalogov objektov,
iz katerih bodo lahko astronomi zbirali podatke še naslednja desetletja.
Teleskopi za preglede neba bodo imeli bistveno vlogo pri pripravi prihodnjih instrumentov.
Nekatera odkritja bodo cilj naslednjih študij, ki bodo uporabile bodoči Evropski izjemno velik teleskop.
ESO-jevi teleskopi za preglede neba bodo nadaljevali s kartiranjem neba v največjih detajlih.
Kar bodo našli bo pomagalo pri reševanju nekaterih izmed najbolj vznemirljivih problemov današnje astrofizike —
vključno s strukturo Galaksije in naravo skrivnostnih temne snovi in temne energije.
Prepis ESO; prevod Dunja Fabjan (Portal v vesolje - www.portalvvesolje.si).