Csillagászok felfedeztek hét, Föld méretű bolygót,
melyek egy közeli, "apró" csillag körül keringenek.
A hétből legalább három bolygó felszínén lehetnek óceánok (folyékony víz),
így elképzelhető, hogy az általunk ismert élet is jelen lehet rajtuk.
Alig 40 fényévnyire a Földtől található a TRAPPIST-1.
Egy apró, halvány, vörös csillag, más néven egy ultrahideg törpe,
ami alig nagyobb a Jupiternél.
2016. elején a TRAPPIST robotteleszkóp segítségével azonosították a csillagászok
az első, TRAPPIST-1 körül keringő bolygót.
A további megfigyeléseknek köszönhetően
már összesen hét különböző világot (bolygót) sikerült azonosítani a rendszerben.
A csillagászok a TRAPPIST-1 fényének rendszeres, apró ehalványodásának tanulmányozásával
fedezték fel, figyelték meg a rendszerben lévő bolygókat.
Ezek az elhalványodások a bolygók csillag előtti elhaladásából adódnak,
melyek az elhaladásukkor kitakarják a csillag fényének egy részét.
A megfigyeléseket több földi teleszkóppal, illetve a világűrből végezték
többek közt az ESO Very Large teleszkópjával (VLT) Chilében
illetve a NASA Spitzer űrteleszkópjával.
Az eredmények?
Egy lenyűgözően gazdag rendszer felfedezése hét bolygóval,
a Földihez hasonló méretekkel és hőmérsékletekkel.
És minden bizonnyal a hétből a belső hat kőzetbolygó.
Habár a bolygók nagyon közel keringenek a központi csillaghoz,
a csillag alacsony energiakibocsátása azt feltételezi, hogy a bolygókat olyan mértékű fény (energia) éri,
mint a Földet, Vénuszt vagy Marsot.
A klímamodellek azt mutatják, hogy a belső három bolygó
túl forró lehet ahhoz, hogy a víz folyékony halmazállapotban nagy mértékben
jelen lehessen a felszínükön, ezért csak elvétve lehet rajtuk.
A legtávolabbi bolygó pedig valószínűleg egy fagyott világ.
Ugyanakkor három bolygó a rendszerben, a TRAPPIST-1e, f és g
valószínűleg a bolygóvadász csillagászok Szent Gráljai lehetnek,
mivel a központi csillaguk lakhatósági zónájában keringenek.
Ez elég izgalmas, mert azt jelentheti, hogy a felszínűkön
folyékony óceánok lehetnek.
Ez az új felfedezés a rendszert további, jövőbeni
kutatások egyik fő célpontjává teheti.
A teleszkópok új generációival,
mint például az ESO European Extremely Large Teleszkópjával (EEELT)
és a NASA/ESA James Webb Űrteleszkópjával (JWST)
a csillagászoknak lehetőségük lesz a bolygók atmoszférájában
vízre utaló jeleket megfigyelni.
Az élet jelenléte
szintén egy egyedi, vegyi/kémiai jelként jelentkezik egy bolygó atmoszférájában,
melyet talán lehetőségük lesz majd kimutatni/detektálni ezeken a közeli világokon.
A TRAPPIST-1-hez hasonló törpecsillagok nagyon gyakoriak a galaxisunkban,
és ezen csillagok körül reméljük a legtöbb Föld méretű bolygó jelenlétét.
Elképzelhető, hogy a földön kívüli élet után való kutatás egy ehhez hasonló rendszerben jár majd sikerrel.
Transcription by ESO; fordította: Lisovszki Sándor